KURZUS: Ötletből üzlet - Bevezetés az innováció menedzsmentbe

MODUL: Az üzleti modell

3.1. lecke: Az üzleti modell jelentése és alkotóelemeinek bemutatása

| Tanulási célok:
definiálja az üzleti modellt, mint koncepciót áttekintést ad az üzleti modellek alkotóelemeiről és azok egymáshoz való kapcsolódásáról javaslatokat ad az üzleti modell alkotóelemeinek tesztelésére
Követelmények: A lecke elsajátítását követően a hallgató...
definiálni tudja az üzleti modellt, mint koncepciót; meg tudja fogalmazni az üzleti modell elemeit; képes elkészíteni egy működő vállalkozás üzleti modelljét.
Kulcsfogalmak: üzleti modell, szegmentálás, értékajánlat, méretgazdaságosság, mérethatékonyság, fedezeti görbe, fedezeti pont.
A lecke elsajátításának időtartama: 90 perc
Feladat: Gyűjtse ki és jegyezze meg az üzleti modell fogalmát és az üzleti modell alkotóelemeit! Fogalmazzon meg az üzleti modellhez kapcsolódó kérdéseket!
Az üzleti vállalkozás elindításának egyik első lépése, hogy az alapító ötletgazda végiggondolja és megfogalmazza a vállalkozása lényegét. A "nagy ötlet"-et ki kell fejteni és megfogalmazni az ügyfelek és a jövendő munkatársaknak számára, hogy a vállalkozás mivel foglalkozik, és terméke(i), illetve szolgáltatása(i) miként teremtenek értéket a vevőknek. Ezt a történetet hívjuk a vállalkozás üzleti modelljének, amit Osterwalder (2012, 16. o.) a következőképpen fogalmaz meg:
"Az üzleti modell azt írja le, hogy egy vállalkozás miként teremti, nyújtja és ragadja meg az értéket."
Más megfogalmazásban azt mondhatjuk, hogy az üzleti modellek olyan történet mondanak el, ami választ ad az alábbi kérdésekre:
1. | Mivel foglalkozunk? Hogyan, milyen tevékenységekkel és hogyan teremtünk értéket?
2. | Ki(k) és miért hajlandó(k) fizetni ezért? Melyik vevőszegmenset célozzuk meg?
3. | Hogyan, mennyi bevételre, kiadásra, nyereségre lehet számítani? Mekkora tőkére van szükség az indításhoz, a működtetéshez és mikorra térülhet meg a befektetés?
Osterwalder "Business model generation" című könyvének 2010-es angol megjelenése egybe esett a világszerte felívelő startup lázzal, aminek hatására egyre több fiatal gondolja úgy, hogy kezébe vehet saját egzisztenciájának megteremtését és nem feltétlenül csak alkalmazottként, illetve állami hivatalnokként képzelheti el hosszú távú jövőjét. Természetesen el kell ismerni, hogy alkalmazottként egyszerűbb az élet, hiszen egy működő vállalkozás, szervezet keretei között lehet dolgozni és csupán arra a területre fókuszálni, amiről a munkakör szól. Ezzel szemben a vállalkozások világa, kiváltképpen egy saját vállalkozás elindítása sokkal rögösebb útnak látszik, ami elsőre nem vonzó a szép fizetéssel kipárnázott alkalmazotti, illetve a menedzseri életpályához képest. A jó hír az, hogy az üzleti modellek éppen a vállalkozás indításához, valamint annak továbbfejlesztéséhez nyújtanak módszertani segítséget. Az üzleti modellek olyan közös nyelvet jelentenek, amely lehetővé teszi és egyben rá is kényszeríti az alapítókat a vállalkozással kapcsolatos stratégiai alternatívák végiggondolására.
Az Osterwalder és szerzőtársai által megalkotott üzleti modell koncepció arra épül, hogy a gyors növekedési pályára és hosszú élettartamra készülő vállalkozások is a járműtervezésben alkalmazott ütközési tesztekhez hasonló gyakorlatot folytatnak. Ezek a tesztek sok pénzbe kerülnek ugyan az előkészítő szakaszban, de még többet lehet megspórolni helyes tervezéssel. A kiinduló hipotézisek gyakorlatban történő vizsgálata, azaz a potenciális ügyfelekkel való találkozások, illetve a visszajelzéseik figyelembevétele valójában már a vállalkozás korai fázisában a helyes út felé tereli az alapítókat. Osterwalderék nagy felismerése tehát az volt, hogy vajon tudunk-e úgy üzleti modelleket tervezni úgy, mintha autókat terveznénk?
Az üzleti modell tulajdonképpen olyan, mint egy működő cég koncepcionális tervrajza, amelyet a szervezet felépítésén, a folyamatokon és a vállalati rendszereken keresztül kell megvalósítani. Az üzleti modell kilenc alapvető építőelemen keresztül ragadja meg a vállalkozás működésének lényegét. Ez a kilenc építőelem teljesen lefedi a vállalkozás négy fő területét:
ügyfelek; értékajánlat, azaz milyen értéket képvisel a termék/szolgáltatás az ügyfeleknek infrastruktúra és pénzügyi életképesség.
Az "üzleti modell" kilenc építőeleme
1. ábra
Még mielőtt rátérünk az üzleti modell kilenc alapvető építőelemének a tárgyalására, fontos kiemelni, hogy az üzleti modell kitalált, illetve megtervezendő alkotóelemei csak feltevések, hipotézisek! Tesztelni kell mindegyiket! Ki kell menni tehát a piacra és "hús-vér" ügyfelekkel, potenciális vevőkkel kell egyeztetni, hogy vajon mennyire állják meg a helyüket az üzleti működés építőelemeire vonatkozó feltevéseink.
Osterwalder (2012) alapján az üzleti modell kilenc alapvető építőeleme az alábbi:
1. Ügyfélcsoportok: bemutatja azt az egy vagy több ügyfélcsoportot, amelyet a vállalkozás kiszolgál. Ennél az építőelemnél meg kell válaszolni, hogy kik a vevőid és mit szeretnének valójában? Emellett tudnunk kell azt is, hogy ki(k) számára teremtünk értéket és kik közülük a legfontosabbak? A piac egyedi keresleti sajátosságokkal rendelkező csoportjait szegmentumoknak, a piac megismerését célzó, és azt homogén, a marketing akciók gazdaságos végrehajtását lehetővé tevő csoportokra osztó eljárást szegmentálásnak nevezzük. A szegmentálás a marketingtervezést megalapozó tevékenység. Akkor tekintjük megfelelőnek a szegmentációt, amikor a szegmentumok között a lehető legnagyobb a különbség, a szegmentumokon belül pedig a lehető legkisebb. E feladat elvégzése nem mindig egyszerű. A szegmentáció első lépése a piac meghatározása, ezt követi a szegmentáció alapjául szolgáló ismérvek meghatározása, a szegmentumok kialakítása, majd azok elemzése. Ennek a folyamatnak az eredményeként az ügyfélcsoportok vagy másképpen fogalmazva, ügyfélszegmensek az alábbiak lehetnek:
a) | Tömegpiac ("mass market"): a leggyakoribb hétköznapi termékek (pl. üdítőitalok, mosóporok) legnagyobb végfelhasználó csoportja.
b) | Rétegigényeket kielégítő réspiac ("niche market"): a piacnak az a kis része, amelyre egy speciális termék értékesítése fókuszál (pl. MBT cipő). A réspiacon megjelenő a termék jellemzőit a vásárlói elvárások, a termék ára, minősége és a fogyasztói csoport demográfiai jellemzői (pl. életkor, társadalmi státusz) határozza meg.
c) | Szegmentált piac ("segmented"): olyan piac, amelynek vevői jól elhatárolt csoportokra bonthatók (pl. ásványvizek esetében prémium, átlagos és gyenge minőségű vizek). A piaci szegmentumok létét életmód-különbségek, kormányzati intézkedések, a szereplők közötti mindenféle távolságok (földrajzi, kulturális, gazdasági, adminisztratív) de akár információhiány stb. is okozhatja.
Feladat: Keressen az interneten egy-egy példát a fenti felsorolásban szereplő mindegyik (összesen három!!) ügyfélcsoport típusra!
Foglalja össze egy tőmondatban (max. 5-6 szóban!!) a termék/szolgáltatás lényegét!
Adja meg annak a vállalkozásnak a nevét, amelyik ezt a terméket/szolgáltatást nyújtja!
Mindegyik esetben adja meg a használt internetes forrást is!
Egy lehetséges példa a rétegigényeket kiszolgáló réspiacra:
Toyota Prius a környezettudatos városi értelmiségiek munkába, bevásárolni járó mobilitási eszköze. Gyártó: Toyota
Forrás: http://www.toyota.hu/new-cars/prius/index.json
2. Értékajánlat: azt írja le, hogy az általunk kínált megoldás, pontosabban termék vagy szolgáltatás, milyen megoldást/értéket kínál az ügyfél valamely problémájára, és egyben hogyan elégíti ki az igényeit. Amellett, hogy tisztázzuk, hogy mit kínálsz nekik, illetve milyen problémát old meg az általad kínált termék/szolgáltatás, azt is számításba kell venni, hogy az fontos-e számukra, illetve érdekli-e őket? További kérdések: mi az az egy vagy több probléma, amit segítünk megoldani az ügyfélnek? Milyen szükségleteket elégítünk ki? Milyen termékeket, szolgáltatásokat nyújtunk a különböző ügyfélszegmenseknek? Néhány példa az értékajánlatra:
Újdonság birtoklása (pl. iPad) | Státusz (pl. Louis Vuitton táska)
Megnövekedett teljesítménnyel gyors munkavégzés (pl. vasaló) | Praktikum, és ár-érték arány (pl. netbook, Airbnb szálláshely közvetítő portál)
Az egyediség iránti vágy, egyéni igények kielégítése (pl. Desigual ruha, testre szabott speciális tréning) | Költségcsökkenés (pl. mikroprocesszor, Uber utasszállító szolgáltatása)
Dizájn és könnyű kezelhetőség (pl. iPhone, Google) | Kényelem (pl. Sennheiser fejhallgató, ételfutár szolgáltatás)
Fontos, hogy az értékajánlatot a versenytársakkal, illetve a közeli és távoli helyettesítő termékekkel és szolgáltatásokkal összehasonlítva is át kell gondolni.
Feladat: Keressen az interneten egy-egy példát a fenti felsorolásban szereplő értékajánlat típus közül minimum háromra!
Foglalja össze egy-egy tőmondatban (max. 5-6 szóban!!), hogy milyen problémát old meg a termék/szolgáltatás!
Adja meg annak a vállalkozásnak a nevét, amelyik erre a problémára megoldást nyújt!
Mindegyik esetben adja meg a használt internetes forrást is!
Egy lehetséges példa a státuszra:
Luxus töltőtoll, mint státuszszimbólum, ami felsővezetőnek adott gyakori céges ajándék pl. előléptetéskor. A Mont Blanc cég terméke.
3. Csatornák: azt az utat jelentik, amelyen keresztül a termék/szolgáltatás eljut az ügyfélhez. Ide tartozik a vállalati kommunikáció, a terjesztés (disztribúció) és a kereskedelem is. A csatornák meghatározásakor arra kell válaszolni, hogy hogyan akarod elérni az egyes ügyfeleket, ügyfélszegmenseket? Milyen interakciók során? További kérdések: Mely csatornákon keresztül érjük el ügyfeleinket? Hogyan érjük el őket jelenleg? Melyik csatornák működnek a legjobban? Melyek a legköltséghatékonyabbak? A csatornáknak jól elhatárolható fázisaik vannak: figyelemfelkeltés, értékelés, vásárlás, közvetítés, értékesítés utáni szolgáltatások. A csatornák típusai:
Saját (közvetlen): saját értékesítőcsapat, ügynökök és internetes értékesítés; Saját (közvetett): saját bolthálózaton keresztül; Partnereken keresztül: partnerek bolthálózata vagy nagykereskedők.
Feladat: Keressen az interneten egy-egy példát a fenti felsorolásban szereplő mindegyik csatorna típusra!
Foglalja össze egy-egy tőmondatban (max. 5-6 szóban!!), hogyan zajlik a termék/szolgáltatás eljutatása a vevőkhöz!
Egy lehetséges példa a saját értékesítésre webáruházon keresztül:
Elektronikai cikkek árusítása ingyenes házhozszállítással. Extreme Digital Kft.
Forrás: http://www.edigital.hu/
4. Ügyfélkapcsolatok: bemutatja, hogy miként és milyen formában tartjuk a kapcsolatot a vevőinkkel. Arra válaszol, hogy milyen kapcsolatokat építesz az egyes ügyfelekkel, ügyfélszegmensekkel, illetve mennyire személyesek ezek a kapcsolattartási módok. Az ügyfélkapcsolatokat általában az alábbi tényezők motiválják: új ügyfelek szerzése, az ügyfél megtartása és az eladások, az értékesítés növelése. További tisztázandó kérdések: milyen típusú kapcsolatok kialakítását és fenntartását várják el tőlünk a különböző szegmenshez tartozó ügyfelek? Mennyibe kerülnek nekünk ezek a kapcsolatok? Mennyire integráltak az ügyfélkapcsolatok az üzleti modell többi elemével? Az ügyfélkapcsolatok jellemző típusai:
Személyes kapcsolat (pl. szakképzett eladókkal); Önkiszolgálás (pl. webshop-on keresztül); Kiemelt ügyfélkapcsolati támogatás (pl. privát bankár); Közösen alkotott érték ("co-creation) (pl. új Legó játékok); Automatizált szolgáltatások (pl. gépi hangú telefonos ügyfélszolgálat); Szakmai közösség (pl. hegesztéssel foglalkozó szakemberek).
Feladat: Keressen az interneten egy-egy példát a fenti felsorolásban szereplő ügyfélkapcsolat típusokra!
Foglalja össze egy-egy tőmondatban (max. 5-6 szóban!!), hogyan zajlik a kapcsolattartás az ügyfelekkel!
Egy lehetséges példa a kiemelt ügyfélkapcsolati támogatás:
Pénzügyeinek teljes körét személyes tanácsadó intézi, akivel közvetlen telefonszámon, faxon, vagy e-mailen bármikor érintkezésbe léphet, akinek Ön megbízásokat adhat, aki segít Önnek ügyei intézésében. OTP Private Banking.
Forrás: https://www.otpbank.hu/privatbank2001/online/H01010000.html
5. Bevételek: az egyes ügyfélcsoportok által generált bevételi források értékét mutatja. A vállalkozás alapítóinak meg kell válaszolni a kérdést, hogy mi az az érték, amiért az ügyfeleid hajlandók fizetni? Hogyan? Egyszeri vagy folyamatos jövedelmet vársz? Miért fizetnek jelenleg? Hogyan fizetnek jelenleg és milyen fizetési módokat preferálnak? Tudni kell, hogy az üzleti modell két különböző bevételi forrást tartalmazhat:
a) | tranzakciós bevétel, amely egyszeri vásárlásból adódik
b) | ismétlődő bevétel, ami többszöri, folyamatos vásárlásból adódik, amelynek a célja az értékajánlat (értsd termék, szolgáltatás) eljuttatása az ügyfelekhez vagy a vásárlást követő ügyféltámogatás nyújtása
Egy vállalkozás többféleképpen termelhet bevételt:
Termékeladás, azaz a tulajdonjog értékesítése; Használati díj; Előfizetési díj; Bérleti és lízing díj; Licenszdíj; Közvetítői jutalék; Reklámozás.
Ki kell emelni, hogy minden fenti bevételi típushoz más-más árképzési stratégia tartozik. Ez az árképzési stratégia jelentősen befolyásolja a bevétel mértékét. A két leggyakrabban alkalmazott stratégia: i) a fix és a ii) a dinamikus árképzés.
A fix árképzés vagy listaár: változókon alapuló, előre meghatározott ár.
Dinamikus árképzés: az ár mértéke a piaci tényezőktől függ. Például szezonban, nagy kereslet idején magasabb áron lehet értékesíteni ugyanazt a terméket pl. egy strandbelépőt.
Feladat: Keressen az interneten egy-egy példát a fenti felsorolásban szereplő bevételi típusokra!
Foglalja össze egy-egy tőmondatban (max. 5-6 szóban!!), hogy miként lehet szert tenni bevételre!
Egy lehetséges példa a licenszdíj:
Licenszdíj fejében kis befektetéssel, kockázatmentesen lehet bővíteni egy cég meglévő üzletének kínálatát, vagy új, jövedelmező vállalkozást indítani. Pékáru üzletek kialakítását kulcsrakész megoldással segíti a franchise tulajdonosa.
Forrás: http://www.fornetti.hu/hu/franchise/legyen-a-franchise-partnerunk.html
6. Kiemelt erőforrások: az üzleti modell működtetéséhez szükséges legfontosabb eszközök és munkatársak, amelyek lehetővé teszik, hogy a vállalkozás értékajánlatot teremtsen és kínáljon az ügyfeleknek, megjelenjen a piacon, kapcsolatot tartson az ügyfélcsoportokkal, és bevételhez jusson. Meg kell határozni, hogy milyen erőforrásokra támaszkodik az üzleti modelled és mivel kell rendelkezned. A kiemelt erőforrások csoportjai:
Tárgyi erőforrások (pl. épületek, gyártóeszközök) Szellemi javak (pl. szabadalmak, védjegyek, ügyféladatbázisok, szervezeti tudás) Emberi erőforrások (pl. szakemberek, fejlesztők, értékesítési csapat) Pénzügyi erőforrások (pl. készpénz, pénzügyi garanciák)
Keressen az interneten egy-egy példát a fenti felsorolásban szereplő kiemelt erőforrás típusokra!
Foglalja össze egy-egy tőmondatban (max. 5-6 szóban!!), hogy milyen erőforrásokra támaszkodik a vállalkozás, illetve hogy miért kiemelt az adott erőforrás!
Egy lehetséges példa a szellemi javak, szabadalmak jelentőségére:
Az Egis gyógyszergyár stratégiájának központi eleme az originális és generikus kutatás és fejlesztés, aminek eredményeképpen 2012-2013 években Magyarországon és külföldön összesítve 37 szabadalmi bejelentést tett és 14 szabadalmat szerzett.
7. Kiemelt tevékenységek: a cég legfontosabb tevékenységeit foglalja össze, amelyek ahhoz kellenek, hogy működjön az üzleti modell. A vállalkozás működéséhez és sikerességéhez számtalan tevékenységet kell folytatni. A kiemelt erőforrásokhoz hasonlóan ezek a tevékenységek is az értékteremtésben, a piacok elérésében, az ügyfélkapcsolatok kialakításában és a bevételek megszerzésében játszanak szerepet. Az üzleti modell kidolgozásához végig kell gondolni, hogy milyen kiemelt tevékenységeket kell végezned és azok közül melyek a kritikus tevékenységek. A kiemelt tevékenységek az alábbi kategóriákba sorolhatók:
tervezés és dizájn termelés problémamegoldás platformok, hálózatok kialakítása
Keressen az interneten egy-egy példát a fenti felsorolásban szereplő kiemelt tevékenység típusokra!
Foglalja össze egy-egy tőmondatban (max. 5-6 szóban!!), hogy milyen tevékenységekre épít a vállalkozás!
Egy lehetséges példa a platformok kialakítása:
Az eBay üzleti modellje megköveteli, hogy a cég folyamatosan fejlessze és karbantartsa a platformját, az ebay.com weboldalt.
Forrás: http://www.ebay.com/
8. Kiemelt partnerek: a vállalkozásoknak partnerekre van szükségük az üzleti modelljük működtetéséhez. A kiemelt partnerekhez tartoznak azok a partnerek, beszállítók, akik hozzájárulnak a sikeres értékajánlat előállításához és közvetítéséhez. A vállalkozások azért létesítenek partnerkapcsolatokat és kötnek szövetségeket, hogy
a) | optimalizálják az üzleti modelljüket,
b) | csökkentsék a kockázatokat vagy
c) | erőforrásokat szerezzenek.
Végig kell gondolni, hogy az üzleti modell megvalósításában kik lesznek a kulcsfontosságú partnerek, kik a beszállítók, milyen erőforrásokat igénylünk a partnereinktől és milyen tevékenységeket végeznek a partnerek?
A partnerkapcsolatoknak az alábbi típusait különböztetjük meg:
stratégiai partnerség a versenytársak között (pl. légitársaságok One World partnersége) stratégiai szövetség a nem-versenytársak között (pl. autóalkatrész-gyártó beszállítók és a nagy autógyárak szövetsége) vegyesvállalatok új üzletágak kifejlesztésére (pl. a MOL gázkereskedelemre alapított vegyesvállalata a MET Zrt.) vevői-beszállítói kapcsolatok a zavartalan utánpótlás ellátására.
Keressen egy-egy példát az interneten arra, hogy milyen típusú cégekkel, szervezetekkel működik együtt a győri székelyű AUDI Hungaria Motor Kft!
Sorolja fel legalább az AHM minimum 6 beszállítóját!
9. Költségszerkezet: leírja az üzleti modell működtetéséhez szükséges legfontosabb költségeket. Tartalmazza az értékteremtés, azaz a termék / szolgáltatás előállításához kapcsolódó költségeket és az ügyfélkapcsolatok ápolása során felmerülő költségeket. A kiemelt erőforrások, tevékenységek és a kiemelt partnerek meghatározását követően viszonylag egyszerűen kiszámolhatók ezek a költségek. Egyes üzleti modellek költség-érzékenyebbek, mint mások. A fapados légitársaságok jellemzően a költséghatékonyságra építenek és az üzemanyagok árának kisebb mértékű emelkedése is jelentősen befolyásolja a vállalkozás nyereségességét. Az alábbi kapcsolódó kérdések végiggondolása célszerű: melyek az üzleti modell legfontosabb költségei? Mely erőforrások a legdrágábbak? Mely tevékenységek a legköltségesebbek? Az üzleti modellek a bevételek-költségek viszonya alapján két típusba sorolhatók:
költség-alapú (cost-driven): ezek a modellek a költségek csökkentését tartják szem előtt. Tipikus példái a fapados légitársaságok, pl. WizzAir, RyanAir. érték-alapú (value-driven): ezek a cégek inkább az értékteremtésre koncentrálnak, míg a kiadások csökkentése kevésbé játszik szerepet működésük során. A prémium értékajánlatot gyakran személyre szabott és exkluzív szolgáltatások jellemzik. Jellemző példái a luxusszállodák.
A költségszerkezetek tipikus összetevői és jellemzői:
állandó, vagy fix költség, ami a termék / szolgáltatás mennyiségétől független, pl. fizetések, termelő vállalatoknál a gépek amortizációja vagy a bérleti díjak. változó költség, amelyek a termékek / szolgáltatások mennyiségétől függenek, pl. közvetlen anyagköltség. méretgazdaságosság ("economies of scale"), üzemméret: az egy termékre eső költségek arányosan csökkennek, ha a termelt mennyiség nő. mérethatékonyság ("economies of scope"), a kínálat szélessége: a nagyobb vállalatok a szélesebb tevékenységi körből származó előnyöket is ki tudják használni.
A fix és a változó költségek elkülönítése és számbavétele az alapja a fedezeti költségszámításnak. Azt a módszert nevezzük fedezeti költségszámításnak, aminek az a célja, hogy gyors információt adjon arról a volumennagyságról (fedezeti pont), amely alatt az adott tevékenységgel veszteséget, míg fölötte nyereséget termelünk. A pénzügyi tervezés egyik legérdekesebb állomása fedezeti pont (F pont - nyereségküszöb) kiszámítása. A fedezeti pont azt mutatja meg, mekkora árbevételnél éri el a vállalkozás, hogy az árbevétele már fedezi a működés állandó és változó költségeit, ahol a vállalkozás már nem termel veszteséget, de még nem működik nyereségesen sem (lásd 2. ábra).
A fedezeti görbe
2. ábra
Forrás: Vecsenyi (2011) 165. o.
Értelmezze a fedezeti görbét! Gondolja át, hogy mikor termel nyereséget egy-egy termék! Rajzolja le a fedezeti pont grafikus ábrázolását bemutató fedezeti görbét!
Az üzleti modell kilenc építőelemét bemutató ábrát Osterwalder nevezte el "üzleti modell vászonnak" (business model canvas), mivel az eszköz egy festővászonra emlékeztet, hiszen felfesthetjük rá egy új vagy meglévő vállalkozások üzleti modelljét. A leckében bemutatott építőelemekre jelent egy példát Herendi Porcelánmanufaktúra Zrt. üzleti modellje (3. ábra).
A Herendi Porcelánmanufaktúra Zrt. magyar piacra épített üzleti modellje
3. ábra
Forrás: Osterwalder, 2012, 267

| Önellenőrzés
Döntse el, hogy "igazak-e" vagy "hamisak" az alábbi állítások!
1. Az ügyfélcsoportok azt az egy vagy több ügyfélcsoportot mutatják be, amelyeket a vállalkozás kiszolgál.
2. Az értékajánlat azt írja le, hogy a vállalkozás által kínált termék vagy szolgáltatás, milyen értéket kínál az ügyfél valamely problémájára, illetve hogyan elégíti ki az igényeit.
3. A csatornák azt az utat jelentik, amelyen keresztül a termék/szolgáltatás eljut a partnerekhez.
4. Az ügyfélkapcsolatok azt mutatják be, hogy a vállalkozás miként és milyen formában tartja a kapcsolatot a különböző hatóságokkal.
5. A bevételek az egyes ügyfélcsoportok által generált bevételi források értékét mutatja.
6. A kiemelt erőforrások az üzleti modell működtetéséhez szükséges legfontosabb eszközök és munkatársak, amelyek lehetővé teszik, hogy a vállalkozás értékajánlatot teremtsen és kínáljon az ügyfeleknek, megjelenjen a piacon, kapcsolatot tartson az ügyfélcsoportokkal, és bevételhez jusson.
7. A kiemelt tevékenységek a cég üzleti modelljének a működéséhez kapcsolódó alvállalkozók és partnerek tevékenységeit foglalja össze.
8. A kiemelt partnerekhez tartoznak azok a partnerek, beszállítók, akik a vállalkozó családjának barátai.
9. A költségszerkezet leírja az üzleti modell működtetéséhez szükséges legfontosabb költségeket.
10. Rajzolja le az üzleti modell kilenc alapvető építőelemét bemutató ábrát!