KURZUS: Ötletből üzlet - Bevezetés az innováció menedzsmentbe

MODUL: A vállalkozás indítása

2.1. lecke: A vállalkozó személyisége

| Tanulási célok: A lecke...
magyarázatot ad a vállalkozás elindítását befolyásoló tényezőkre; leírást ad a tulajdonos-menedzserek, illetve a vállalkozók legfontosabb személyiségjegyeiről, tulajdonságairól; bemutatja a korábbi munkatapasztalatok szerepét, jelentőségét, amelyek hatással vannak a vállalkozás indítására és fejlesztésére.
Követelmények: A lecke elsajátítását követően a hallgató...
fel tudja sorolni a vállalkozások indítását befolyásoló tényezőket; meg tudja különböztetni a menedzserek és tulajdonos- menedzserek motivációt; fel tudja sorolni a vállalkozók legfontosabb személyiségjegyeit.
Kulcsfogalmak: vállalkozói személyiségjegyek, helyzeti tényezők, gazdasági klíma, önkontroll, magabiztosság, proaktivitás, jövőkép.
A lecke elsajátításának időtartama: 45 perc
Gyűjtse ki és jegyezze meg a vállalkozás elindítását befolyásoló tényezőket!
A vállalkozás elindítását befolyásoló tényezők
A vállalkozók és a vállalkozások alkotják a modern, versenyre épülő gazdaság alapját. De miért vállal valaki kockázatot, felelősséget, hogy saját vállalkozást indítson? Köztudomású, hogy komoly kihívást jelent és nehéz feladat vállalkozást építeni, amivel szemben kényelmesebb dolog alkalmazottként élni, akár szerényebb jövedelem mellett is. De akkor miért dolgoznak egyes vállalkozók egész nap, szinte 7/24 munkarendben és állnak folyamatosan készenlétben? Annak ellenére dolgoznak világszerte milliók keményen a vállalkozásuk építésén, hogy bárki garantálná a sikerüket..
A közgazdasági elmélet azt mondja, hogy ott várható a vállalkozók megjelenése, ahol növekszik a nyereség. A vállalkozók tehát az extra-profit reményében lépnek a piacra. A piacra belépők, az új vállalkozók száma pedig arányosan növekszik az ágazat jelentőségének és méretének növekedésével. Az elméleti közgazdászok azt is mondják, hogy a vállalkozás indítási kedvet, lehetőségeket jelentősen visszafogja a piacra lépés tőkeigénye, a méretgazdaságosság, a termékvariációk száma, korlátozott hozzáférés valamilyen erőforrásokhoz, stb. Kutatások azt is megmutatták, hogy könnyebb a belépés a magas koncentrációjú piacokra, azonban itt elsősorban nem a kis, hanem a nagyvállalatok indítanak új cégeket.
Mindezek érdekes, talán nyilvánvaló megállapítások a vállalkozásindításról, de vajon mennyire adnak valós válaszokat arra, hogy valójában mi is történik, illetve milyen megfontolások előzik meg a vállalkozások indítását? Valahogy a közgazdasági elmélet nem képes mindenben magyarázatot adni a vállalkozásindítás motivációira és folyamatára. Úgy tűnik, mintha elég lenne feltételezni, hogy új vállalkozások fognak megjelenni egy bizonyos ágazatban, ha az megfelelő hozamot vagy extra-profitot ígér az új belépőknek. Azonban az emberek nem így viselkednek! Csak egyetlen induló korlát: szükségük van keresetre, hogy meg tudjanak élni, mivel családjuk van, aki tőlük függ. Egy biztos munkahely feladásához tehát több minden, például sokkal több motiváció kell, mint pusztán az extra-profit ígérete, ami általában a ködös homályba szokott eltűnni.
Burns (2011) szerint a közgazdászokat általában nem érdekli és kényelmetlen is számukra a vállalkozók személyiségjegyeinek felemlegetése. Számukra nem fontos a vállalkozók és tulajdonos-menedzserek tulajdonságainak és hátterének megismerése, azaz, hol és milyen körülmények között nőttek fel, milyen munkát végeztek. A közgazdászok emellett nem igazán érdeklődnek azok iránt az egyének iránt sem, akik vélhetően úgy döntenek, hogy elkezdenek vállalkozni, és milyen motivációk állhatnak a mögött. A közgazdászok jobbára csak az érdekli, hogy hányan döntenek vállalkozás indítása mellett és melyik ágazatokban kezdik meg tevékenységüket. Emellett a közgazdászok nem örülnek annak az ötletnek sem, hogy megvizsgálják azt, hogyan befolyásolják a vállalkozás indítását olyan nem gazdasági tényezők, mint a személyi háttér, személyiségjegyek és családi háttér, valamint az adott ország vállalkozói kultúrája.
Az 1. ábra azokat a tényezőket mutatja be, amelyek a vállalkozásindítást befolyásolják. A modell arra feltételezésre épül, hogy mind a tulajdonos-menedzserek, mind a vállalkozók egyrészt bizonyos vállalkozói jellemvonásokkal, adottságokkal születnek, másrészt képzés során sajátítják el a vállalkozáshoz szükséges készségeket, technikákat. A kutatások azt mutatják, hogy vannak olyan vállalkozók, akik már születésükkor vállalkozói személyiség jellemzőkkel és jellemvonásokkal születnek, így nekik kevesebb szükségük van tanult módszerekre, egyszerűen a vérükben van a vállalkozás. Mindez azonban nem törvényszerű, mert számos sikeres vállalkozó példája mutatja, hogy tanulással is el lehet sajátítani, illetve jelentősen fejleszteni lehet a vállalkozói készségeinket. Mindenesetre tény, hogy számos vállalkozó olyan mágikus kisugárzással rendelkezik, amelyekkel a tulajdonos-menedzserek egyáltalán nem. Elég csak az Apple-t alapító Steve Jobs vagy a Virgin vállalatbirodalom fejének, Richard Branson "viharos" viselkedésére és prezentációira hivatkozni.
Keressen és nézzen meg olyan videókat az interneten, amelyen Steve Jobs vagy Richard Branson beszél!
Hogyan jellemezné őket a videó megtekintése után?
A vállalkozás indítását befolyásoló tényezők
1. ábra
Forrás: Burns, 2011, p. 34.
Elsősorban olyan személyiségjegyeikben mutatkozik eltérés, amelyek az egyének előéletére jellemzők, azaz arra a környezetre, amelyben felnőttek. Ezek a tényezők leginkább a családi háttérre, a nemre, a képzettségre, az előző munkahelyekre, vallásra, a társadalmi csoportjukra és az ország vállalkozói szokásaira, kultúrájára utalnak.
Emellett a helyzeti tényezők, úgymint a pozitív gazdasági klíma, üzleti lehetőségek kínálkozása önfoglalkoztatásra sarkallhatja az embereket. A "push" oldalon - azaz a vállalkozás alapítás irányába mutató tényezők között - szerepelhet a munkanélküliség vagy a bevándorlók száma, ami Magyarországon jóval kisebb súllyal esik latba, mint például az Egyesült Állomokban vagy Németországban.
A bemutatott egymással összefüggő tényezők és valószínűleg a felsorolásban nem szereplő egyéb okok játszanak meghatározó szerepet a vállalkozás indításban, illetve növekedő vállalkozások fejlesztésében. Ha ezek a tényezők kedveznek a vállalkozás indításnak, akkor sokan alapítanak céget és növekedni fog a vállalkozások száma.
Kérjük, válaszoljon az alábbi kérdésekre!
1. | Melyik három tényezőcsoport befolyásolja meghatározó mértékben a vállalkozások elindítását?
2. | Mondjon egy-egy példát mindegyik tényezőcsoportra
Személyiség jellemzők
A személyiség jellemzők és a vállalkozások sikerének közötti összefüggések keresését óvatosan kell kezelni, mert a "győztesek kiválasztása" ("picking-the-winners") nem szokott eredményre vezetni. Még ha azonosítani is lehet a tulajdonos-menedzserek és a vállalkozások nyerő személyiségjegyeit, még akkor sem lehetünk biztosak abban, hogy a különböző ágazatokban tevékenykedő vállalkozásokra egyformán érvényes. Burns (2011) alapján a kisvállalkozások menedzsereinek három csoportját különböztethetjük meg:
A menedzser típusa | Vállalkozás típusa
1. Tulajdonos-menedzser | Hobbivállalkozás, gyakran kereskedő és kézműves vállalkozás, ami nem nő jelentős mértékben, jellemzően néhány alkalmazottat foglalkoztat
2. Vállalkozó | Növekvő vállalkozás Fontos cél a növekedés és a személyes vagyon gyarapítása
3. Menedzser | Valaki más tulajdonában álló vállalkozás vezetése Olyan szervezetet épít, vezet, amit nem önállóan kontrollál Lehet vállalkozói hozzáállása
Forrás: Burns, 2011, p. 35.
A táblázatban található kategóriák általánosítások, hiszen gyakran előfordul, hogy egy vállalkozó egy ideig más vállalkozását menedzseli, mielőtt elindítja a saját cégét. Hasonlóképpen egy tulajdonos-menedzser is építhet egy dinamikusan növekvő vállalkozást. Egy vállalkozás sikere vagy kudarca nem vezethető vissza egyetlen tényezőre, hanem számos más tényező kombinációja és "csillagok bizonyos állása" miatt következik be. Ezen túlmenően, minden vállalkozásnak néhány évre van szüksége ahhoz, hogy dinamikusan növekvő pályára álljon.
A személyiségjegyek megfigyelésével, mérésével kapcsolatban számos módszertani probléma is felmerül:
nem stabilak és idővel változnak; szubjektív megítélést igényelnek; a mérés többnyire figyelmen kívül hagyja a kultúra és a környezet befolyását; az iskolai végzettség és a képzettség szerepe túlértékelt; az életkor, nem és a társadalmi csoporthoz tartozás figyelmen kívül hagyható (holott azok is lényegesek lehetnek).
A következő részben Burns (2011) alapján áttekintjük a tulajdonos-menedzserek, illetve a vállalkozók legfontosabb személyiségjegyeit.
Gyűjtse ki és jegyezze meg a tulajdonos-menedzserekre jellemző személyiségjegyeket!
A tulajdonos-menedzserek személyiségjellemzői
Függetlenségre való törekvés
A vállalkozó típusú személyek nem szeretnek másnak dolgozni, mivel nagy igényük van a függetlenségre, a mástól való függés megszüntetésére és tetteinek ura szeretne lenni. Nemcsak arról van szó, hogy a saját főnökükké kívánnak válni, hanem mást akarnak csinálni, mint a többség. Ráadásul a függetlenség igénye mindenkinek mást jelent és másképp valósítják meg. Általánosan igaz, hogyha valaki már a saját ura volt, hogyha alapított és vezetett vállalkozást, akkor nem valószínű, hogy másnak fog dolgozni, talán csak időlegesen.
Valaminek az elérésére való vágy
A tulajdonos-menedzserek elsősorban eredményesek kívánnak lenni, a vállalkozók pedig meg kívánják megvalósítani álmaikat. Az eredmény és a siker iránti vágy személyiség függő, kinek-kinek mást jelent, mást szeretne elérni, megvalósítani. Valakinek egy kis luxus is elég, illetve az, ha nem kell másnak dolgozni, míg mások több száz vagy ezer munkást kívánnak irányítani és luxusházra, jelentős értéket képviselő vagyontárgyakra vágynak. Azonban azt majdnem minden vállalkozó beismeri, hogy számára a pénz csak eszköz és nem cél.
A vállalkozók számára saját céljaik elérése mellett talán még fontosabb a közösség, a barátok, a család, egykori osztálytársak vagy éppen munkatársak elismerése. Nem elhanyagolható személyiségjegy az sem, hogy a vállalkozók számára fontos, hogy szenvedélyesen, lelkesen csinálják azt, amit csinálnak.
Önkontroll
A vállalkozók pontos napirend szerint élnek, jól kontrollálják tevékenységeiket és keveset áldoznak olyan időt rabló tevékenységeknek, mint a például tévézés. Ha tévét néznek, akkor is fókuszáltan teszik, inkább csak a híradóra vagy egy-egy filmre korlátozódik a médiafogyasztásuk. Ellenben sok időt fordítanak baráti és szakmai kapcsolataik ápolására, új ismeretségek építésére, ezért gyakran vesznek részt társas összejöveteleken, sportrendezvényeken.
A túlságosan nagy kontroll iránti vágy negatív hatással lehet az üzletre és a munkatársak lojalitására, mert egyes tulajdonos-menedzserek a vállalkozás minden apró részletet a legnagyobb mértékben szeretnék ismerni. Ami talán még rosszabb, bele is szólnak abba, hogy ki mit hogyan csináljon. Ebben az értelemben a nagyvállalatok korszerű menedzsment módszereken nevelkedett vezetői hatékonyabbak, igyekeznek elkerülni a "mikromenedzselést" és inkább a delegálással élnek, felhatalmazzák beosztottjaikat, munkatársaikat bizonyos keretek közötti döntések meghozatalára.
Képes bizonytalanságban élni és kockázatot vállalni
Az emberek tipikusan nem szeretik a kockázatokat és számukra az egyik legnagyobb bizonytalansági tényezőt a (biztos?) havi jövedelem jelenti. A munkavállalókban a jövedelem bizonytalansága váltja ki a legtöbb stresszt. Sok esetben még az éves szabadságukat sem merik kivenni vagy nem mennek el táppénzre a betegségük idején, abbéli félelmükben, hogy elveszítik munkahelyüket. Persze sokan és sokat keseregnek, hogy alul vannak fizetve és "zseniális" teljesítményükért "kizsákmányolják" őket. Kis túlzással azt is mondhatjuk, hogy az alkalmazottak elvárják a tulajdonostól, illetve a menedzsertől, hogy biztosítson számukra jól jövedelmező munkát, amiért persze ne kelljen túl keményen dolgozni. Ez lenne minden munkavállaló álma, de mint tudjuk a csodák nem velünk szoktak megtörténni... A vállalkozások és munka világa ennél egyfelől sokkal keményebb ("teljesíteni kell"), másrészt a piacon versengő, jó cégek sokat áldoznak is alkalmazottaikra, pontosabban képességeik fejlesztésére és karbantartására ("tanulni/alkalmazkodni kell").
A vállalkozók az átlagnál képesebbek (időlegesen) bizonytalanságban élni, de csak becsülhető kockázatot szeretnek vállalni. Kevés az igazán vakmerő vállalkozó, akiknek mindig bejön. Ilyen csak a filmek szokott megtörténni, a való világban a siker kudarccal kezdődik, amiről Tim Harford írt kitűnő könyvet "Az alkalmazkodás logikája" címmel. A legtöbb ember azonban fél a kockázattól és kudarctól, sőt még biztosítást is köt a kockázatok mérséklésre (ebből élnek például a biztosítótársaságok).
Aki saját vállalkozás indítása mellett dönt, már ezzel a döntéssel is felvállal egyfajta kockázatot. Saját hírnevének kockáztatása, az esetleges kudarc felvállalása már önmagában is nagy lelki teher. Ami tovább növekszik, ha a vállalkozás alapítója saját pénzét befektetve, még családtagjai jövőjét is kockáztatja. Éppen ezért szívesebben kockáztatják más pénzét, hitelt vesznek fel, néha túlságosan is sokat. Ha például egy étterem tulajdonosa úgy dönt, hogy a jól menő étterme mellett egy másik is indít, annak üzemeltetésére új vállalkozás pl. kft-t alapít, ezzel is elválasztva az új étterem felfuttatásának kockázatot a jól menő étterem biztonságos továbbüzemeltetésétől.
A kockázatvállalás és -kezelés rövid távú szempontjai érvényesülnek a legtöbb kisvállalkozásnál. A vállalkozás vezetőjét valamelyest mindig nyugtalanítja, hogy vajon a cég megéri-e a holnapot. Mindez hatással van a tervezésre és a vállalati döntéshozatalra, ami elsősorban rövid távú szempontokat vesz figyelembe. Éppen ezért stratégiai terveik kidolgozatlanok (sokszor le sem írtak), rövid távúak, és tevékenységüket lépésről lépésre bővítik. Ha egyik lépés sikeres, jöhet a következő. Az óvatos vállalkozók minimalizálják a külső tőkét, a hiteleket, a vállalkozás fejlesztését a megtermelt nyereségből finanszírozzák.
Gyűjtse ki és jegyezze meg a vállalkozókra jellemző személyiségjegyeket!
Vállalkozó személyiségjegyek
A vállalkozók személyiségjegyei számos jellemzőben megegyeznek a tulajdonos-menedzserek tulajdonságaival. A tulajdonos-menedzserek is rendelkezhetnek vállalkozói attitűdökkel, így nem mindig világosak a különbségek a két csoport között. A következőkben bemutatásra kerülő személyiségjegyek számos tulajdonos-menedzserre is jellemzők, azonban kisebb mértékben, mint a vállalkozókra.
Keresi a lehetőségeket
Definíciószerűen a vállalkozás értelme újabb lehetőségek keresése anyagi haszon érdekében. A vállalkozók jellemzően lehetőségnek látják azt, amit mások problémának. Amíg a normál halandók számára a vélt vagy valós kockázatok mértéke megakadályozza különböző változások kezdeményezését, addig a vállalkozók ilyen helyzetekben érzik igazán elemükben magukat. A vállalkozóknak inkább az a problémájuk, hogy egyszerre sok lehetőséget igyekeznek meglovagolni, ahelyett, hogy egy-egyre koncentrálnának, majd annak megoldása után vágnának bele egy újabb kihívásba.
A vállalkozók többsége mindenütt lehetőséget lát, egyre újabb vállalkozásokat alapít abban a hitben, hogy majd az lesz igazi. Egy idő után pedig eljut oda, hogy kevesebb figyelmet a korábbi vállalkozásaira, amelyek már nem biztos, hogy a korábbi időszakban hasonlóan sikeresek. Számos esetben ez a folyamatos és talán túlzott lelkesedés megakadályozza a legtöbb vállalkozót, hogy a cégüket valóban nagy szervezetté fejlesszék. Ez az oka annak, hogy a vállalkozásoknak csak nagyon kicsi hányadából lesz valóban nagy, sok száz vagy ezer alkalmazottat foglalkoztató (globális) cég.
Innovatív
A valós innováció ritkán jelent valami egészen újat, gyakran inkább a korábban már elérhető tudás kombinációjából lesz - utólag zseniálisnak minősíthető - újdonság. Egy német kutatóintézetben kifejlesztett technológiát alkalmazva számos vállalkozás által gyártott MP3 lejátszót a 2000-es évek elején, amiből azután az Apple által kifejlesztett és "megdizájnolt" iPod lett az átütő kasszasiker. A sikeres vállalkozó számára a lehetőségek felismerése és az innováció a legfontosabb képesség, ami megkülönbözteti őket a tulajdonos-menedzserektől. A vállalkozók összekapcsolják az innovációt a piaccal annak érdekében, hogy kiaknázzák az innovációban rejlő lehetőséget és fejlesszék, növeljék a cégüket.
Magabiztos, pozitív képet sugall
Amikor az üzleti életben bizonytalansággal találkozunk, magabiztosnak kell lenni, bízni magunkban, hogy el tudjuk indítani a vállalkozásunkat, meg tudjuk oldani a felmerülő problémákat. A vállalkozás-felkészítő programok is részben ezt célozzák az üzleti terv kidolgozásán keresztül, hiszen az abban szereplő feltételezések, becslések is csökkenteni igyekeznek az ismerethiányt. A tervezés szempontjainak megismerése és a folyamat, illetve a potenciálisan felmerülő kockázatok kezelésének végiggondolása, számszerűsítése is nagymértékben csökkentheti a bizonytalanságokat és magabiztosabbá teszi a vállalkozót.
A magabiztosság elengedhetetlen ahhoz, hogy a vállalkozó higgyen a jövőben, az üzleti lehetőség megvalósíthatóságában és a vállalkozás sikerében. Óvakodni kell azonban a túlzott magabiztosságtól, amit a külső szemlélő, rosszabb esetben az üzleti partnerek könnyen arroganciának, szélhámosságnak stb. láthatnak. Másik negatív hatása a túlzott magabiztosságnak, hogy a vállalkozó túlságosan szépnek látja az üzleti lehetőséget és alulértékeli annak kockázatait, ami sok esetben bukáshoz vezethet. Ilyen szempontok szerint a menedzserek sokkal óvatosabbak, prudensebb, azaz kockázatkerülő módon vezetik a vállalkozásokat.
Proaktív és motivált
A vállalkozók jóval kezdeményezőbbek, proaktívabbak az átlagos, a problémákra inkább reagáló típusú embereknél. A vállalkozó típusú emberek proaktívan keresik a lehetőségeket, nemcsak a szerencsére várnak. A szerencséről pedig az ókori Rómában élt Seneca óta tudjuk, hogy az nem más, mint a "lehetőség találkozása a felkészültséggel". A vállalkozókra jellemző még, hogy gyorsan határoznak, képesek dönteni, mielőtt mások ráeszmélnének a lehetőségre.
A vállalkozók hajtósak és elkötelezettek. A belső késztetés egyedi, unikális és szinte kötelező velejárója a vállalkozói személyiségnek. Ez nem jelenti azt, hogy más tényezők, például a pénz, hírnév ne motiválná őket, de a pénzt gyakran csak ráadásnak látják, hogy megvalósíthatják azt, amiben hiszek és hajtja őket. Kifejezetten cél- és eredményorientáltak, ráadásul mindent gyorsan, lehetőleg már tegnap el szeretnének érni.
Sokszor tűnnek nyughatatlannak és könnyen megunnak dolgokat, ha azok már nem elég érdekesek számukra. Az átlagemberekhez képest sokkal gyorsabb a reakcióidejük, kétszer olyan gyorsan csinálnak meg dolgokat, mint a normál halandók. A türelem tipikusan nem az erősségük. Sokszor 24 órán keresztül is képesek dolgozni, hogy megcsinálják azt, amit elterveztek. Ebből következően kevésbé tudják elválasztani a magánéletüket a vállalkozói tevékenységüktől, ami komoly kihívást jelent a családtagjaik számára.
További jellegzetessége a vállalkozóknak, hogy nem elmélkednek sokat, hanem a gyakorlati dolgokban hisznek. Elsőként cselekszenek, majd igyekeznek tanulni az elkövetett hibáikból. Folyamatos kezdeményezések, iteratív cselekvés, azaz a tevékenységek vevői visszajelzések alapján történő korrekciója jellemzi működési modelljüket.
Meg kell még említeni azt is, hogy a vállalkozók szívesen és élvezettel teszik, amit csinálnak. Ezt fordítva is lehet mondani, mégpedig úgy, hogy azt csinálják, ami örömet okoz nekik. Mindez nem feltétlenül mondható el az alkalmazottakról, de a tulajdonos menedzserekről sem, mert nekik azt kell csinálni, amit a főnökük, a tulajdonos, a vállalkozók elvár tőlük.
Jövőképpel rendelkezik
Világos, mások számára is jól érthető jövőképpel kell rendelkezni a vállalkozónak, hogy elsősorban maga és mások, különösen a beosztottjai számára is kiderüljön az, hogy mi szeretné elérni, mi a víziója. Valójában ez a jövőkép adja a vállalkozók legfontosabb motivációját.
Tom Corley "A gazdagok szokásai" című, 2010-ben megjelent bestsellerében azt állítja, hogy a milliomosok 67%-a leírják céljaikat, 80%-uk megvalósítja a céljaikat és a kutatásban szereplő gazdagok állításai szerint 86% hisz az élethosszig tartó tanulásban. A kevésbé tehetősek esetében csupán 11%, 12%, illetve 5% válaszolt pozitívan ezekre állításokra, ami komolyan elgondolkodtató eredmény.
Képes bizonytalanságban élni és komoly kockázatot vállalni
Hangsúlyozni kell, hogy nemcsak a vállalkozók, hanem a tulajdonos-menedzserek, a menedzserek, de még az egyszerű munkavállalók is kockázatokat vállalnak munkájuk során. A vállalkozók esetében azonban jóval nagyobb kockázatvállalási hajlandóság figyelhető meg, mivel gyakran más számára elfogadhatatlan feltételek ellenére is belemennek üzletekbe és itt nem illegális dolgokra kell feltétlenül gondolni. Például a versenytársakhoz képest jóval alacsonyabb vállalási ár, sokkal rövidebb teljesítési határidő is a kockázatvállalásról szól, amivel számos üzletet tudnak egyesek megszerezni. Sok esetben ez ösztönös bevállalásról, más esetekben jól kiszámított, előre eltervezett kockázatról van szó, amit mások nem látnak, vagy túl kockázatosnak tartanak. Gondoljunk arra, hogy az amerikai űrkutatási hivatal a NASA leállította az űrrepülő programját a Challenger 1996-os, majd a Columbia 2003-as katasztrófáját követően, de ez nem akadályozza meg például SpaceX magánvállalkozást abban, hogy fizetős "űrturista" programon dolgozzon.
Egyes vállalkozók annyira hisznek az üzleti ötletükben, hogy saját és családjuk egzisztenciáját is kockára teszik. Emellett gyakran mindenüket felteszik arra, hogy megszerezhessenek egy új céget. A klasszikus tulajdonos-menedzsereknél jóval gyakrabban vesznek fel hitelt vagy éppen értékesítik cégük egy részét a tőkebevonás fejében, ami mind-mind komoly kockázattal jár és ellentmondani látszik a lépésről-lépésre modellnek. Ez csak látszólagos, mivel az igazi vállalkozók "lóugrásban" haladnak.
Kérjük, válaszoljon az alábbi kérdésekre!
1. | A leckében bemutatott vállalkozói személyiségjegyek közül melyik hármat tartja a legfontosabbnak?
2. | 2. Miért tartja a kiválasztott három személyiségjegyet a legfontosabbnak? Indokolja meg a válaszát!
3. | 3. Hogyan jellemezné önmagát, hogyan mutatkozna be vállalkozó partner keresése során? Milyen személyiségjegyeit emelné ki?

| Önellenőrzés
Olvasson el egy hazai vagy külföldi vállalkozóról szóló, például a Figyelő, Forbes vagy a Manager Magazinban megjelent újságcikket és annak alapján max. egy A4 oldal terjedelemben válaszolja meg az alábbi kérdéseket!
1. Milyenek voltak az indulás (gazdasági) körülményei?
2. Milyen személyiségű alapító rajzolódik ki a cikkből?
3. Hogyan indult be az üzlet? Melyek voltak az első buktatók?
4. Milyen tanulságai vannak a cikknek saját (?) induló vállalkozásuk számára?
5. Kérem, adja meg a cikk címét és elérhetőségét! Cím:............... Folyóirat neve, évfolyam, lapszám, oldalszám (-tól, -ig)...............